![Vihreän Langan logo](../sites/all/themes/lanka2014/images/Lanka_kesalogo.jpg)
![Vihreän Langan logo](../sites/all/themes/lanka2014/images/mobilogo.png)
Tämän sivuston päivittäminen on lopetettu 20.12.2019
Maxim Usik
25.6.2018 18.17
Some kärjistää keskusteluja ja media palkitsee äärimmäiset
mielipiteet. Mutta monimutkainen maailma vaatii keskustelutaitoja.
Ratkaisujen löytämiseksi kannattaa ymmärtää myös erimielisiä.
Poliittisista eroista saa ja pitää puhua. Tutkija ja Politiikasta-lehden päätoimittaja Johanna Vuorelma muistuttaa, etteivät suuret poliittiset uudistukset, kuten työehtojen paraneminen tai peruskoulu, edenneet niistä vallinneen yhteisymmärryksen vuoksi. Uudistukset tehtiin, koska vaatimukset niiden puolesta olivat kovaäänisiä.
On syytä vahvistaa sellaista keskustelua, jossa esitetään parhaita argumentteja. Vuorelman mukaan poliitikoilta pitää vaatia perusteluja uudistuksille. Näin luottamus politiikkaa kohtaan voisi nousta.
”Sote-uudistuksessa hallitus perusteli uudistusta toistamalla, että maaliin pitää päästä. Parempia argumentteja ei kunnioitettu”, Vuorelma sanoo.
Monimutkaisessa maailmassa yhteiskunnan muuttaminen vaatii, että poliitikot, yritykset, yliopistot ja kansalaiset puhuvat aktiivisesti keskenään. Esimerkiksi kansanedustaja Antero Vartia (vihr) on huolissaan, ettei vaikeita poliittisia päätöksiä saada tehtyä, jos päättäjät eivät pysty vuorovaikutukseen.
”Meillä ei ole luottamusta tehdä päätöksiä”, Vartia sanoo.
Luottamus lisääntyy vain keskustelemalla. Tavoitteena on toisen ymmärtäminen, ei yksimielisyys.
Yritä välttää ylimielisyyttä. Se auttaa Ylen vuorovaikutuspäällikkö Sami Koiviston mukaan vähentämään vihaisuutta verkkokeskusteluissa. Toinen hyvä keino on yrittää ymmärtää keskustelukumppaniaan parhain päin.
Konfliktissa toisen osapuolen tunteita pitää kuunnella, sanoo konfliktinratkaisujärjestö CMI:n toiminnanjohtaja Tuija Talvitie. Hänestä keskustelu menee pieleen, jos lähdetään prosesseista ja rakenteista. Vuorovaikutusta voi helpottaa, jos tittelit ja asialistat jätetään syrjään. Kun ihmiset puhuvat kokemuksistaan, on toiset helpompi kohdata.
Jos julkinen keskustelu on vahvimpien kilpahuutoa tai nokkelaa sivaltelua, jää moni siitä sivuun. Kun maltilliset keskitien kulkijat vetäytyvät keskustelusta, yhteiskunta jakautuu. Keskustelemalla rakentavasti rohkaiset useampia osallistumaan. Twitterin edelläkävijöihin kuuluvan Pekka Saurin (vihr) mukaan parhaat ehdotukset ja perustelut pääsevät kehittämään yhteiskuntaa, jos ihmiset osallistuvat keskusteluun.
”Asiaa ei edistä se, että ihmiset vetäytyvät sosiaalisesta mediasta tai kieltäytyvät siellä keskusteluista erimielisten kanssa.”
Asiallisuus sulattaa aggressiivisenkin kanssakeskustelijan, sanoo Sauri. Ennen hän ajatteli, ettei alatyylisiin viesteihin tarvitse vastata. Mutta kun hän apulaiskaupunginjohtajana kohtasi kipakkaa lumenraivauspalautetta, kanta muuttui.
”Palautteesta osa oli aggressiivista ja henkilöön menevää, tyyliin mitä säkin hippi luulet lumitöistä tietäväsi. Laskin kymmeneen ja vastasin. Hokkuspokkus, siinä olikin kaksi ihmistä keskustelemassa. Hyvin harva jatkaa nimittelyä siinä vaiheessa.”
Sosiaalinen media on sosiaalista vain, jos sen kautta osallistutaan vuorovaikutukseen. Silloin se edistää keskustelua.
”Moni päättäjä käyttää twitteriä faksina. He lähettävät tiedotteita sitä kautta. Esimerkiksi Donald Trump ei koskaan osallistu päivityksiään seuraaviin keskusteluihin”, Sauri sanoo.
Hän kehottaa juttelemaan erimielistenkin kanssa.
”Kannattaa nousta henkilökohtaisen loukkaantumisen yläpuolelle. Vastaamattomuus rakentaa eriytymistä. Jos vielä estää asiattomina pitämänsä käyttäjät, se luo kuplia yhteiskuntaan.”
Kuunteleminen purkaa jännitettä. Kannattaa kuunnella, mitä eri mieltä oleva sanoo. Se on vaikeaa, jos keskittyy vain siihen, mitä itse aikoo sanoa seuraavaksi.
Kansanedustaja Juhana Vartiainen (kok) hillitsee kommenttejaan muistuttamalla itseään, että viestin lukee kohta joku hänen arvostamansa henkilö. Vartiaisen muistisääntö on: “Muista että rauhallisena ja arvostelukykyisenä ihmisenä tunnettu Reijo Karhinen lukee kohta tämän!”
Jutussa käytetty lähteenä myös Sitran Erätauko-materiaaleja.
maailmanparannuskoulu  dialogi  nettiviha  verkkodemokratia  verkkokeskustelu  keskusteluilmapiiri 
Tweet